![](/modules/pruvodce/media/interest/485/t_interest.jpg?v=1d3ddc185bc613747305dbc161cf213b)
Trojkřídlý v jádru renesanční zámek Šumperk pochází patrně z let 1496 až 1504. Přestavba v klasicistním duchu probíhala ve třech fázích v letech 1840, 1849 a 1851, drobné úpravy v roce 1919.
Na zámku se odehrály dvě mimořádné události, když Šumperk získali Tunklové z Brníčka. Ti přebudovali starý hrad na zámek a jeho prostory nabídli ke konání sjezdu moravských pánů, kteří se zde 4. června 1490 sešli také se zástupci slezských stavů, aby dohodli společnou volbu Vladislava Jagellonského na český trůn. Na oslavu výročí této události se od roku 1998 pořádají Slavnosti města Šumperka.
Tunklové byli velice draví, lační majetku i společenské prestiže. K poddaným se chovali bezohledně a tentýž postup uplatňovali i proti hrdým šumperským měšťanům, kterým krátili jejich stará privilegia.
Trpělivost Šumperských přetekla někdy na začátku roku 1494, kdy Jiřího Tunkla i s jeho služebnictvem napadli a jak zaznamenal událost Viktorin Kornelius ze Všehrd: "svého pána jsou porazili, zranili a skoro zabili, takže jest od toho zbití nevstávaje, umřel". Kornélius se ovšem dopustil zásadní nepřesnosti, když ve své zprávě umístil událost na Zábřežsko. Chybu převzal František Palacký a od něj se dostala do učebnic dějepisu.
Byla to neslýchaná troufalost – první větší poddanská vzpoura proti vrchnosti v dějinách českého království a tak na potrestání viníků, které mělo být exemplární, měl zájem samotný král. Šumperští však uprchli do lesů, odmítli se dostavit k soudu a v listě zemským stavům se dovolávali Božího soudu, neboť On "ne podle urozenie, než podle skutkóv a spravedlnosti súdí". Měštané nakonec zřejmě vyvázli bez větší úhony a Tunklové zástavu na Šumperk prodali Žerotínům. Ti drželi zámek až do roku 1569 kdy si ho koupili měšťané.
Objekt se pak stále více používal k hospodářským zájmům – byl zde například pivovar a solnice, takže postupně pustl.
V tomto místě vypukl 7. května 1669 již několikrát zmiňovaný požár. Tehdy zde stál dům purkmistra Krembse, jehož ženě Justině (údajně opilé) se při pečení vznítilo v pánvi máslo. Nešťastnice vyhodila nádobu z okna přímo na šindelovou střechu sousedního domu, který stál blíž k zámku. Silný vítr záhy požár rozfoukal po celém městě a také na předměstí. Justina Krembsová zemřela na silné popáleniny.
Na hradě sídlili většinou pouze purkrabí pověřeni správou majetku.
Od poloviny 19. století až dodnes slouží zámek ke školním účelům. V současné době sídlí v budově původního zámku střední odborné učiliště.